Vandring Rosten - Wahrendorffsgatan/synagogan torsdagen 24 oktober kl 10.00

Namnet Ropsten kommer av funktionen - man ropade på skjuts över till Lidingö (jfr Lidingöbro). Det är också en del av Hjorthagen. På 1100-talet var Hjorthagen en ö, kallad Husarne, med två byar, Husarne och Söderhusarne. Jfr namnet Husarviken och den lite lustiga ordväxling som uppstod ngn gång på 80-talet, när området söder om viken först planerades för bostadsbebyggelse.

Hjorthagen är den första industriförorten inom Stockholms stads gränser, anlagd i början på förra seklet nära den 1886 invigda Värtahamnen. Hjorthägnet, som gett stadsdelen dess namn, flyttades till Mariefred. 1902 fick stadsdelen en skola, en av få träbyggnader som finns kvar i området och idag filial till Gerlesborgsskolan i Bohuslän (konstutbildning). Den nuvarande skolan i nationalromantisk stil är från 1925.

1893 invigdes Värtagasverket och 1903 Värtaverket (koleldat elverk). Hjorthagen var känd som en ”röd” stadsdel med strikt uppdelning mellan arbetare (hyreskaserner) och tjänstemän (villor). Här grundades Arbetarnas hus och kooperationsföreningen Solid, och stadsdelen växte kraftigt i början av 1900-talet.

Abessinien. På 30-talet byggdes ett område med mycket smala smalhus. Inspirationen kom från Tyskland, och husen ansågs mycket yteffektiva, med genomgående och lättvädrade lägenheter. Detta var första gången man prövade ett storskaligt seriebyggande av bostäder. Husen ligger i öst/västlig riktning för att få bästa möjliga solförhållanden. Arkitekt var funkispionjären Hakon Ahlberg, byggmästare den socialt intresserade Olle Engkvist (jfr t ex stjärnhusen i Gröndal). Husen byggdes redan från början som bostadsrätter. Det inofficiella men ännu levande namnet Abessinien anspelade väl mest på det då pågående kriget där och stöket och leran på byggplatsen. 

1947 - 63 ersattes merparten av den gamla kåkbebyggelsen av moderna trevåningshus, byggda av Stockholmshem.

Förvaltningsrätten i Stockholm har ersatt länsrätten i Stockholm och länsrätten i Gotlands län och dömer i förvaltningsmål i första instans. Den är dessutom migrationsdomstol tillsammans med förvaltningsrätterna i Göteborg, Malmö och Luleå. Förvaltningsrätten i Stockholm är landerts största domstol med ca 500 anställda.  

Karlaplan som s k stjärnplats härstammar från Lindhagenplanen från 1866. Planens namn kommer från en av dess främsta tillskyndare, kommunalmannen m m Albert Lindhagen, som också var en av initiativtagarna till Stockholms högskola. Sonen Carl Lindhagen var bl a borgmästare i Stockholm 1903 - 30 och hann under sin livsbana vara både radikal-liberal, socialdemokrat, vänstersocialist och slutligen socialdemokrat igen. Dottern Anna Lindhagen, också kommunalpolitiker (s) i Stockholm verkade inom barn- och fattigvård och engagerade sig för byggnadsvård (jfr ”Borgarrummen” på Söder). Enligt Lindhagenplanen skulle en motsvarande västlig stjärnplats etableras på Kungsholmen, ungefär där Fridhemsplan nu finns, men så blev det aldrig. Där Karlaplan iordningsställdes låg dessförinnan tullstugorna för Ladugårdslandstull, vid nuvarande Fridhemsplan låg Kungsholmstull.

Vid Karlaplan låg fram till 1969 det s k Strindbergshuset, där Strindberg bodde 1901-08, åren 1901-04 tillsammans med Harriet Bosse. Husen åt nordost fanns ännu inte, så det växande slottet i ”Ett drömspel”, vars krona så småningom kommer på plats är kavallerikasernen för K1, som byggdes i början på 1900-talet.   

Oxenstiernska malmgården uppfördes av Barbro Sparre i början av 1700-talet. Hon var änka efter Gabriel Oxenstierna, son till riksrådet med samma namn, som fått tomten som ersättning för förlorad mark längre in i staden i samband med de stora gaturegleringarna under 1600-talets första hälft. I slutet på 1700-talet uppförde repslagaren Olof Roselius huset med hans namn. Malmgårdens huvudbyggnad brann ner 1829, men flyglarna och övriga hus står kvar.    

Storgatan omnämns redan på 1640-talet som Stora gatan och var den första vägen över Ladugårdslandet, sedermera Östermalm. 

Hans Majestät Konungens Norska Garde bildades 1856 i Stockholm av Karl XV. Gardet var förlagt i denna hörnfastighet Storgatan/Artillerigatan från 1700-talets mitt, som mellan 1891 och 1927 hyste Östermalms brandstation. Gardet flyttades till Oslo (Kristiania) 1888.

I detta hus föddes tonsättaren m m August Söderman, upphovsman till många musikaliska verk, som ”Ett svenskt festspel” och ”Ett bondbröllop”. Bröllopsmarschen ur ”Bröllopet på Ulfåsa” är ett ofta spelat verk.

Fredrik Wilhelm Scholander var en ledande arkitekt i Sverige kring och efter 1800-talets mitt. Som professor i byggnadskonst kom att fostra flera av nästa generations främsta arkitekter i landet som Helgo Zettervall och I G Clason. Till hans egna verk hör, förutom Stora synagogan, Gamla Tekniska högskolan (1860-63) vid Observatorielunden och Katedralskolan (f d Högre Allmänna läroverket) i Uppsala (1867-69).